Csodás hír: mégsem halt ki a gigantikus madagaszkári ezerlábú
![](https://assets.4cdn.hu/kraken/78nrXRwnaxu37V85s-xxs.jpeg?width=96&height=96&fit=crop)
Sikerrel zárult a Re:wild tavalyi madagaszkári expedíciója, amelynek során 21 korábban leírt, de azóta hivatalosan nem észlelt fajról derült ki, hogy még nem halt ki. Az akkori gyűjtés eredményeit a szervezet mostanra dolgozta fel, így már hivatalosan is tisztázott egy sor rovar, pók és hal sorsa, de megnyugodhatnak azok is, akik a madagaszkári ezerlábú sorsa miatt aggódtak: a Spirostreptus sculptus nem halt ki, sőt, viszonylag sok él belőle a Makira Nemzeti Park területén.
![](https://assets.4cdn.hu/kraken/84XRdk9XBykI12WmOs.jpeg)
Az ehhez hasonló expedíciókban olyan fajokat keresnek, amelyeket hivatalosan több mint tíz éve nem észleltek. Ennek a kritériumnak az ezerlábú bőven megfelel: utoljára Henri de Saussure és Leo Zehntner írta le 1897-ben.
Az állatot Christina Biggs, a Re:wild munkatársa fedezte fel, amint a sátor előtt a csizmájára mászott, de azt, hogy elveszett fajról van szó, Dmitry Telnov, a Londoni Természettudományi Múzeum entomológusa és egy madagaszkári ezerlábúszakértő igazolták. A legnagyobb példány, amit találtak, egy 27,5 centiméter hosszú nőstény volt.
30-ból 21
Az expedíció egy 30 tételből álló listával indult, a hiányzó fajok közül 21-et megtaláltak, illetve azonosítottak egy eddig ismeretlen zebrapókfajt is. A fajok azonosítását specialisták végezték: a korábbi hasonló vállalkozásokban csak 1-2 fajt kerestek, most viszont külön szakember jutott a halakra, a pókokra, a rovarokra, hüllőkre, madarakra és gerinctelenekre.
Biggs szerint számos oka lehet egy-egy faj látszólagos eltűnésének a betegségtől a természeti katasztrófákon át az élőhely pusztulásáig, de előfordul, hogy az ezerlábúhoz hasonlóan egy élőlény eléggé elterjedt, csak épp az entomológusok számára marad láthatatlan.
Julie Linchant, a Wildlife Conservation Society Madagascar munkatársa szerint az ehhez hasonló felmérések nem csak az egyes fajok, hanem a makirai ökoszisztéma egészének megóvása miatt is fontosak. Bár az esőerdő viszonylag sértetlennek számít, Biggs szerint az erdőirtás, az illegális rizsföldek és az illegális bányászat itt is problémát jelent, ahogy az invazív fajok, így például a moszkitóhalak vagy a fekete patkányok megjelenése is.