Sikerült végre feltárni a klitorisz és a pénisz érzékenységének neurobiológiai hátterét
![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7nTWz5wqKK0a7k89s-xxs.jpeg?width=96&height=96&fit=crop)
Az alacsony frekvenciájú rezgések aktiválják a genitális idegsejteket, amelyek vibrációt érzékelve automatikusan beindítják a szexuális viselkedéshez tartozó olyan folyamatokat mint az erekció – állítja a Nature-ben június 19-én megjelent kutatási ismertető.
E szerint a David Ginty, a bostoni Harvard Medical School neurobiológusa vezette kutatócsoport különféle mechanikai és elektromos ingerekkel stimulálta a nyomás, a gyors vibráció és a hideg érzékeléséért felelős, nem mellesleg már 150 éve felfedezett, ám a szexualitás terén mindmáig nem egészen értett funkciójú Krause-féle végtesteket – nőstény és hím laboregerekben. Mint kiderült, a szexjátékok fejlesztői által preferált 40-80 Hertz tartományú, alacsony frekvenciájú rezgések hozzák izgalomba ezeket az idegsejteket.
![Nőstény (balra) és hím (jobbra) laboregér Krause-féle végtestei Nőstény (balra) és hím (jobbra) laboregér Krause-féle végtestei](https://assets.4cdn.hu/kraken/83oHF2laVFZDK8BKs.jpeg)
A kutatók azt is megállapították, hogy a hím és nőstény egerek nemi szerveiben nagyjából megegyezik ezen idegsejtek száma, de mivel a pénisznél jóval kisebb, a klitoriszban 15-ször nagyobb a Krause-féle végtestek koncentrációja mint a hímek nem szervében. A kutatók megfogalmazás szerint az egér klitorisz szinte „faltól falig Krause-testekből áll”, és mivel „mindegyik rezgésérzékelő”, ez magyarázza a szerv rendkívüli érzékenységét az emlősöknél.
Annak érdekében, hogy megtudják, milyen szerepet játszanak a Krause-féle végtestek a szexualitásban, a kutatók génszerkesztéssel olyan laboregereket hoztak létre, amelyeknél ezek az idegsejtek fény hatására aktiválódtak. Kiderült hogy a szexuális izgalom ez esetben is jelentkezik mindkét nemnél. A kontrollkísérletben ugyanezzel az eljárással létrehozott, Krause-féle végtestekkel nem rendelkező állatok viszont nem voltak képesek a szexuális úton történő szaporodásra.
Bár a legtöbb szenzoros neuron a születés előtt fejlődik ki, a kutatók azt találták, hogy a Krause-testek csak nem sokkal az ivarérettség elérése előtti időszakban érik el teljes fejlettségüket. Az is kiderült, hogy ezek az érzékelő idegsejtek a gerincvelőnek ahhoz a szenzoros régiójához kapcsolódnak közvetlenül, amelyet stimulálva akkor is létrehozható hüvelyi összehúzódás, illetve erekció, ha megszakad a közvetlen kapcsolat az agy és a gerincvelő között – magyarán a szexuális reflexek automatikusak.
Ginty és munkatársai a következőkben a Krause-testek más aspektusait kívánják vizsgálni, például azt, hogy ezen idegsejtek aktivitása felelős-e az örömérzetért, illetve hogy az öregedéssel megőrzik-e érzékenységüket. A kutatók azt remélik, eredményeik a merevedési gondok terápiájában éppúgy áttöréshez vezetnek majd, mint a klitorisz fájdalomként ismert tünetegyüttesek hatékony kezelésében.
Kapcsolódó cikkek a Qubiten: