2023 volt az első év, amikor végig több áramot termeltek megújuló forrásokból az EU-ban
![](https://assets.4cdn.hu/kraken/755b6gw0n9VNEfFvs-xxs.jpeg?width=96&height=96&fit=crop)
Az Európai Unió statisztikai hivatalának (Eurostat) friss adatai szerint 2023 volt az első év, amelynek során végig több energiát termeltek megújuló forrásokból, mint fosszilis tüzelőanyagok vagy atomerőművek segítségével.
Ezzel párhuzamosan jelentősen csökkentek is az EU fosszilis készletei. A földgáz például 1995 óta a legalacsonyabb mértékben elérhető ma az Unión belül: 2022-höz képest tavaly 7,4 százalékkal, 12,8 millió terajoule-ra csökkent az elérhető földgázmennyiség.
Ennél is jobban bezuhantak az uniós szénkészletek: a barnakőszén mennyisége 24,2 százalékkal, az antracité 20,4 százalékkal csökkent egy év alatt, mindkét esetben a legalacsonyabb szintre az adatgyűjtés kezdete óta. A kőolaj és finomított termékeinek készletei további 1,5 százalékkal csökkentek 2022-höz képest, így már kevesebb mint feleannyi olaj áll rendelkezésre az EU-ban, mint húsz évvel ezelőtt.
A változó készletek az áramtermeléshez felhasznált energiahordozók terepét is látványosan átrendezték. Míg 2020-ban fordult elő első alkalommal, hogy megújuló energiaforrásokból több áramot generáltak, mint fosszilis anyagokból, ez a trend 2021 végére visszafordult. Az orosz-ukrán háború 2022. februári kitörését követő energiapolitikai és -piaci változások hatására minden korábbinál nagyobb mértékű fossziliskészlet-csökkenést tapasztalt a régió, ennek megfelelően a megújulók jóval nagyobb teret kaptak a villamosenergia-termelésben is.
![](https://assets.4cdn.hu/kraken/83zFKirdgEVzUyHQs.jpeg)
2023-ban már az áramtermelés 44,7 százalékát fedezték megújuló forrásokból: az 1,21 millió gigawattórás érték 12,4 százalékkal magasabb az egy évvel korábbinál. A fosszilis forrásokból termelt áram mennyisége ehhez képest 19,7 százalékkal csökkent egy év alatt, és 880 ezer gigawattóránál állt meg, ami a teljes áramtermelés 32,5 százalékát jelenti. Ezeket egészítette ki a szinte stagnáló, de valamennyit (1,2%) 2023-ra emelkedő atomenergia, amely így tavaly az EU áramtermelésének 22,8 százalékáért (620 ezer gigawattóra) felelt.
Kapcsolódó cikkek a Qubiten: